Prahasta Zetorilla Pihlajavedelle
Alussa oli kertomus, lyhyt ja epävarma. Se oli vuodelta 1981, jolloin Eurooppa oli kylmän sodan halkaisema. Kukaan ei osannut sitä kyseenalaistaa, että ikiaikaisen Euroopan itä- ja länsiosat olivatkin yhtäkkiä toistensa saavuttamattomissa. Oikeastaan voisi perustellusti sanoa, että toinen maailmansota jatkui, lähes verettömästi, tosin toisinajattelijoita kuoli kaikessa hiljaisuudessa vankiloihin ja esimerkiksi Berliinin muurille. Kun katson 1980-luvun karttoja, en voi uskoa eläväni samassa maanosassa kuin mitä tuo kahteen leiriin jaettu manner oli.
Toisinaan rautaesiripun takaa tultiin vierailemaan tänne toiselle puolelle. Yksi tällainen reissu oli tehty Tšekkoslovakiasta Suomeen, mm. Pihlajavedelle – niin tarina kertoi – juuri vuonna 1981. Se oli totisesti aivan toisenlaista aikaa, kun katson sitä vuodesta 2013 käsin. Urho Kekkonen oli vielä virallisesti presidenttimme, ja spekuloinnit hänen seuraajastaan kävivät kuumana. Helsingin Sanomat uutisoi kesällä, että Suomi voisi hyvinkin päästä omavaraiseksi sinapin viljelyssä. Ja tosiaan, jotkut olivat käymässä täälläpäin sieltä rautaesiripun takaa.
Nuo tšekkivieraat olivat legendaarinen Helsingin Olympiakisojen kultamitalipariskunta, Dana ja Emil Zátopek. Mutta kun ainoa tietolähde on pieni tarina, miten sen voisi todentaa oikeaksi? Minua vie tohtorinväitöskirjatyö säännöllisesti Prahaan, joten isäni Jarmo Ruhanen pyysi, voisinko jotenkin selvittää tätä asiaa.
Niinpä marraskuun 14. päivänä vuonna 2012 ajelin bussilla pimenevässä Prahan yössä. Jouduin kävelemään kappaleen matkaa, ylös jäistä rinnettä, asuinalueelle, jonka kaikki talot ovat varhaisfunkista. Prahan valot välkkyivät silmieni edessä kuin useat solmuiset helminauhat pimeydessä. Kadun päässä olevassa talossa minut otti vastaan kauniilla suomen kielellä Lieko Zachovalová, Prahan ääni, joka on tiedottanut meitä suomalaisia milloin Varsovan liiton panssareista kadulla, milloin tšekkiläisestä kulttuurista tai metalliteollisuudesta.
Kerroin Liekolle tästä ratkaisemattomasta kysymyksestä, ja hänellä oli heti ehdotus valmiina: Me soitamme Dana Zátopkoválle ja kysymme! Tuumasta toimeen, eikä puhelu kestänyt kovinkaan kauan, sillä Dana muisti nimen Pihlajavesi aivan välittömästi. Muisti jopa, mitä se tarkoittaa. Nimi oli jäänyt hänelle mieleen, sillä hänestä suomen sana ”pihlaja” on erityisen kaunis. Hän muisti myös savusaunan ja tavallisen saunan sekä letut, jotka olivat olleet todella hyviä.
Kävi ilmi, että Dana ja Emil Zátopek olivat olleet Zetor-traktoreita markkinoivalla kiertueella kesällä 1981 ympäri Suomea. He olivat Keskon Seinäjoen piirin maatalous- ja koneosaston osastopäällikkö Esko Patrikaisen ja hänen vaimonsa Tainan vieraana Pihlaisselän rannalla heinäkuun 27. päivänä 1981. Patrikaisilla oli siellä kesäasunto, joka on nykyään heidän ympärivuotinen asuinpaikkansa. Zátopekien tätä kyseistä Suomen-vierailua isännöi Jaakko Filppu, Oy Motozetor Ab:n johtaja sekä Kesko Oy:n puolesta Olli Honkasaari.
Emil ja Dana olivat nauttineet saunomisesta, uimisesta ja sienestämisestä. He olivat juosseet pitkin metsiä ja huudahtaneet: ”Paradiis, paradiis!” En ole lainkaan yllättynyt tästä, sillä tšekit tyypillisesti nauttivat tästä kaikesta. Sauna on siellä tuttu asia. Ihan yhtä innokkaita uijia he eivät ole kuin suomalaiset, sillä siihen kelpaavia vesistöjä on vähemmän, mutta kyllä he mielellään sitäkin tilaisuuden tullen kokeilevat. Sienestys on erittäin suosittua, ympäri maata järjestetään jopa sienien tunnistamiskursseja ja sienineuvontaa. Zátopekin pariskunta oli legendaarinen, mutta samalla niin maanläheinen ja tavallinen.
Helmikuun 19. päivänä 2013 matkani suuntaa Dana Zátopkován luo. On vielä hiukan aamuhämärää ja lunta sataa hiljalleen. Hän on suostunut ystävällisesti ottamaan vastaan mieheni Turkan ja minut. Tuomme terveisiä Suomesta, erityisesti Pihlajavedeltä. Katselemme valokuvia, jotka ovat yli 30 vuotta vanhoja, mutta Danalle uusia, sillä hän ei ole niitä ennen nähnyt. Hän on iloinen sekä terveisistä että valokuvista, jotka täydentävät hänen arkistoaan. Hän muistelee lämmöllä Patrikaisia sekä Jaakko Filppua vaimoineen, pyytää viemään terveisiä Suomeen ja erityisesti Pihlajavedelle.
Olisimme halunneet nähdä olympiamitalit, mutta ne ovat valitettavasti urheilumuseossa. Eikä niiden kultaus loputtomia uteliaiden hypistelyjä kestäisikään, joten ehkä parempi näin. Tärkein kuitenkin on saavutettu; on vahvistettu oikeaksi tarina Zátopekien vierailusta Pihlajavedelle. Lähdettyämme, tarpoessamme vastasataneessa lumessa, kuulemme koputuksen. Dana vilkuttaa meille vielä hymyillen lasisen takaovensa kautta. Me vilkutamme takaisin ja olemme hyvillämme, että lunta näyttää tulevan niin paljon, että legendaarinen keihäsnainenkin pääsee pian hiihtämään.
FM Johanna Kulmala, Turku
------------------------------------------------
Kuvatekstit ja liitteet
Kuva 1
Kuvassa vasemmalta, Dana Zátopková, Emil Zátopek, Esko Patrikainen, Olli Honkasaari, Ritva Rauman, kauppaneuvos Reino Saarinen, Patrikaisten tytär Leena, Taina Patrikainen, Alli Saarinen, Patrikaisten tytär Jaana ja Jaakko Filppu. – Kuva Patrikaisten perhealbumi -
Kuva 2
Emil tšekeille rakkaan sienestyksen parissa Pihlaisselän rannalla. – Kuva Patrikaisten perhealbumi -
Kuva 3
Emil Helsingin Olympialaisten maratonilla. Kuva Ensio Koitto
Kuva 4
Kiitokset  Patrikaisten vieraskirjassa
Kuva 5
Danan terveiset
Kuva 6b
Dana Zátopková n tervehdys pihlajaveteläisille Prahasta 2013
Paljon terveisiä Pihlajavedelle, josta meillä on hienoja muistoja
vuodelta 1981 lähettää teille Dana Zátopková. Toivotan teille kaikkea
hyvää. Dana Zátopková