Päättäminen kuuluu myös ikäihmisille

Suomalaisessa hyvinvointivaltiossa kansalaisten saamat hyvinvointipalvelut tuotetaan pääosin kunnissa. Valtio määrittelee, mitä palveluja kuntalaisille tulee järjestää ja tukee niitä valtionosuuksilla. Kunnallisista palveluista päätetään kuntien valtuustoissa, kunnanhallituksissa ja lautakunnissa.

Tällä hetkellä päätöksenteossa arvostetaan nuoruutta, näin toteaa tietokirjailija Anne Kauhanen-Simanainen kirjassaan Vanhene rohkeasti. Kirjailija jatkaa, että vaikka väestön ikärakenne on vanhentunut, on poliittinen kenttä nuorten, kauniiden ja rohkeiden. Nuorten tulo mukaan on ilahduttavaa ja tärkeää, mutta iäkkäilläkin pitäisi olla vastuullinen ja vaikuttava rooli yhteiskunnan päätöksenteossa. Moniäänisessä yhteiskunnassa pitää myös vanhojen ihmisten äänen kuulua. 

Ikääntyneet kokevat olevansa toisen luokan kansalaisia. Kuuden valtakunnallisen eläkeliiton yhteistyöelin EETUN teettämän Huomisen kynnyksellä 2019-tutkimuksessa 55–84-vuotiaista 74 prosenttia arvioi yhteiskunnassamme olevan paljon ikään perustuvaa syrjintää. Selkeän enemmistön mielestä yhteiskunnassamme ihannoidaan liiaksi nuoruutta.

Edelleen Kauhanen-Simanaisen ajatuksia lainaten, vanhojen ihmisten viisaudella voisi olla myönteinen merkitys epävarmassa yhteiskunnassa. Se viisaus on monimutkaisten kokonaisuuksien, asiayhteyksien ja vastaavuuksien hahmottamista pitkän kokemuksen ja oppimisen pohjalta. 

Koska pitkän elämänkokemuksen omaavia tarvitaan kunnallisissa päätöksentekoelimissä, rohkaisen ja kannustan myös ikäihmisiä lähtemään ehdokkaaksi kevään kuntavaaleihin. 

Simo Paassilta, Eläkkeensaajien Keskusliitto EKL:n puheenjohtaja