Parempaan vuoteen 2021!

Päättynyt vuosi jää historiaan koronaviiruksen vuotena kaikkine sen koettelemuksineen. 
   Ehkä korona-aika on kuitenkin ohjannut ajattelemaan, kuinka hauras elämämme tulisi elää – mikä siinä on tärkeintä? Ja näissä pohdinnoissamme olemme saattaneet tulla lähemmäksi toisiamme, kuunnella paremmin  toisiamme.
   Kysymyksiä on ollut paljon eikä niihin kaikkiin ole ollut vastauksia – niin kuin ei siihenkään, mikä oli loppujen lopuksi maailmaa vielä runtelevan pandemian alkusyy. Se on tutkimusten ja selvitysten alla.
   Maailma joutuukin näiden kysymysten edessä selvittämään myös oman tilansa. Onko tehty virheitä ja millaisia yhteiselossa, josta myös taudit ovat päässeet leviämään?
   Tiedetäänhän toki, ettei vain korona ole surmannut lähes kahta miljoonaa ihmistä, vaan niin on tehnyt myös nälkä. YK:n ravitsemusohjelman mukaan viime vuonna on arviolta 7 miljoonaa ihmistä kuollut ravinnon puutteeseen. Eikä vain köyhissä maissa, vaan meillä Suomessakin on ruoka-apua tarvittu.
   Kysymyksemme ovat näin äärimmäisen isoja, ja ne ovat vielä suurempia kaikkien niiden omalla kohdalla, jotka ovat korona-aikana joutuneet karanteeniin tai sairasvuoteeseen erossa muista ihmisistä.
   Nyt alkavana uutena vuotena tarvitaan kaikkien tahtoa voittaa paitsi pandemia myös saavuttaa luottamus paremmasta keskuuteemme. Jo tunne siitä, että tähän pyritään kansainvälisessä yhteistyössä, helpottaa. Kiireisintä  helpotusta ovat tuomassa rokotukset, joiden eteen on maailmalla ponnisteltu kiitettävästi.
                                                  **
   Korona on koetellut myös urheilumaailmaa. Kisoja on peruttu tai jouduttu urheilemaan ilman yleisöä, jolloin pääsylipputulot ovat jääneet tulematta.
   Suurimmassa ahdingossa ovat olleet ne seurat, joilla on omaa henkiläökuntaa palkkalistoilla. Palkkojensa leikkauksiin ovat joutuneet myös urheilijat lähinnä jääkiekkoilun puolella. Kaava on ollut sama kuin maan taloudessakin.
   Nyt alkanut vuosi pitäisi olla urheilun suurta juhlaa. Japanin Tokiossa käydään viime vuodelta siirtyneet kesäolympialaiset, ja täällä Euroopan mantereella pelataan jalkapallon EM-kisoja, nekin vuoden myöhässä. 
   Elämme kuitenkin vielä veitsen terällä. Toivottavasti nyt alkaneet rokotukset saavat viheliäisen viiruksen kuriin. Näin pitää uskoa näiden arvokisojenkin puolesta.
   Urheilumaailmassa tullaan pohtimaan, mitä korona-aika aiheutti urheilulle – hyvässä  ja pahassa.  Urheilulle tarvittaisiin nyt puhtaan pöydän kattaus ja sen ympärille  kansainväliset urheilujärjestöt ja niiden johtajat. Niin paljon on viime vuosina ollut kritiikkiä urheilujohtamista kohtaan, että jos korona on tässä herätyksen antanut, niin hyvä.
    Urheilulla on kuitenkin nykypäivänä niin suuri asema kansallisesti ja kansainvälisesti, että se on iso osa koko maailmaa. Siksi on hyvä muistaa ja muistuttaa urheilun alkuperäisistä ihanteista, etteivät ne pääse unohtumaan.  
   Ja mitkä ne ovatkaan?  Ne ovat kirjoitettuna Olympialiikkeen alkuperäisiin  perusperiaatteisiin, muiden muassa näin: ”Olympialiikkeen pyrkimyksenä on rakentaa rauhallisempaa ja parempaa maailmaa kasvattamalla nuoria urheilun avulla, ilman syrjintää ja Olympian hengessä ymmärtämään paremmin toinen toisiaan ystävyyden, solidaarisuuden ja reilun pelin periaatteiden mukaan.
    Ikään kuin kirjoitettu vielä nyt alkaneelle vuodelle 2021!

RISTO HIRVONEN